ASTROLOG32  v.1.30  a  v.2.02
STRUČNÝ  NÁVOD  K  POUŽITÍ
(Petr Trnka)

ÚVOD
Tento výborný, volně šiřitelný astrologický program svou grafikou, způsobem ovládání atd. plně navazuje na své předchůdce - původní program Astrolog 5.40 od Waltera D.Pullena z konce 90. let a na jeho zdokonalenou verzi Astrolog 5.41G od Valentina Abramova. Plně přitom zachovává všechny klady obou předchozích verzí, zejména verze 5.41G, na rozdíl od nich však má i několik velmi užitečných vylepšení:

a) Logičtější ovládání z roletových menu. Verze 1.30 a 2.02 se sice v některých případech od sebe drobně odlišují, v dalším textu však na to vždycky upozorním a uvedu obě varianty.
b) Možnost tvorby vlastních adresářů přímo v programu a celkově mnohem přehlednější práci s adresáři a se soubory než předchozí verze.
c) Ukládání souborů s libovolně dlouhými názvy včetně mezer a české diakritiky, což velmi zpřehledňuje pozdější vyhledávání, máme-li vypočítaných horoskopů větší množství.
d) Prohledávání databází podle zadaných kritérií, jednoho nebo všech najednou (podle jména, polohy objektu ve znamení a v domě, direktního nebo retrográdního pohybu planety, podle vzájemných aspektů dvou objektů, můžeme vybírat i podle umístění planety v tzv. Gauquelinových sektorech).
e) Databázi světově známých osobností, kterou je třeba stáhnout zvlášť a která obsahuje asi 1700 dat, časů a míst narození. Tato databáze se sice dá libovolně rozšiřovat, její určitou nevýhodou však je neutříděnost - osobnosti jsou seřazeny pouze podle abecedy a nikoliv už podle profesí. Roztřídění je tedy už záležitostí každého uživatele.
f) Zeměpisné souřadnice sídel z celého světa. I tuto databázi je třeba stáhnout zvlášť, není integrální součástí vlastního programu. Zvlášť jsou sídla v USA, zvlášť "zbytek" světa. Testoval jsem správnost této velmi objemné databáze (obě verze dohromady mají více než 167 MB) u verze 2.02 na sídlech v Čechách a na Moravě, a s potěšením jsem shledal, že tam jsou uvedeny nejen souřadnice i docela malých vesnic s několika stovkami obyvatel, ale také zcela nepatrných osad, jako jsou například východočeské Závrchy s několika chalupami, které se dají najít pouze na podrobných turistických mapách. Jak je to se zahraničními osadami stejné velkosti, to ovšem netuším, protože žádnou takovou mimo Česko neznám.

Ke konkrétnímu využití všech těchto možností, ale i mnoha dalších, se detailně dostanu v dalším textu. Nyní je třeba jenom uvést, že autorem zdokonalení programu Astrolog z původní verze 5.41G Valentina Abramova na verzi 32 v.1.30 je António Ramos, verze 32 v.2.0 a vyšší vytvořil Tomáš Kubec. Obě verze se dají volně stáhnout na adrese http://uk.geocities.com/astrolog32, verze 2.0 a vyšší na adrese www.orionsoft.cz. Tam je k dispozici i počeštěná varianta, podle vlastních slov Tomáše Kubce však je pouze zjednodušená a neúplná. Protože s ní nepracuji a z vlastní zkušenosti ji tedy neznám, budu se dále věnovat pouze originálním verzím v angličtině.

1.  ZÁKLADNÍ  NASTAVENÍ
Už při vlastní instalaci anglické verze 2.02 se v jednom z postupných kroků objeví několik tabulek, které umožní základní nastavení programu podle místa, kde jej budeme používat ("Initial Configuration"). Nejprve je to tabulka "Choose a region", kde bychom ze tří možností (American, European a Indian) měli mít už zaškrtnuto European. Tuto tabulku tedy pouze odklepneme. Jako druhá nám naskočí tabulka "Default Location and Timezone", a tady už budou nutné některé úpravy - program, tak jak si ho stáhneme, je totiž nastavený pro Londýn, a po jeho otevření by se nám tedy na obrazovce objevil stav oblohy viděný z Londýna. V prvním okénku "Summer Time" (letní čas) tedy zapíšeme "yes" nebo "no", podle toho, jestli chceme, aby program po svém spuštění pracoval v letním čase nebo nikoliv. V dalším okénku "Time Zone" budeme mít číslo 1:00, což je nastavení pro středoevropské časové pásmo, a to tedy ponecháme tak jak je. Další okénka, "Longitude", "Latitude" a "Location", ovšem už budeme muset změnit (pokud skutečně nežijeme v Londýně). Budeme-li program používat například v Českých Budějovicích, zapíšeme do okénka "Longitude" (zeměpisná délka) číslo 14:29E, do okénka "Latitude" (zeměpisná šířka) číslo 48:59N, a do okénka  "Location" vpíšeme Ceske Budejovice (bez háčků a bez čárek - program nerespektuje českou diakritiku). Tabulku "Directories" (adresáře) zatím ponecháme bez povšimnutí, a v poslední tabulce "Mode" necháme zaškrtnuto "Advanced Mode" (pokročilý mód), abychom mohli používat všechny funkce a možnosti programu. Po dokončení instalace nám pak okamžitě naskočí na obrazovku horoskop, zobrazující stav oblohy v Českých Budějovicích v dané chvíli (čas si program automaticky načte ze systémového času počítače).
Protože se nám úvodní obrázek horoskopu objeví na obrazovce ve zmenšené (náhledové) podobě, uděláme dobře, když si ho v prvním kroku zvětšíme na celou obrazovku (pomocí známého tlačítka v pravém horním rohu). Kolečko horoskopu se nám nyní ovšem zobrazí "šišatě" (jako elipsa). Proto v druhém kroku klepneme na horní liště na "View", v roletce, která se nám rozbalí, klepneme na příkaz "Square Screen", z elipsy se opět stane dokonalý kruh, a můžeme pokračovat v dalším seřizování.
Pokud uvedené nastavení místa a času neprovedeme přímo při instalaci verze 2.02, nebo pokud instalujeme verzi 1.30, která toto přímé nastavení neumožňuje, můžeme ho provést dodatečně (právě tak jako kdykoliv později, například při nějaké trvalejší změně místa pobytu). U verze 1.30 na horní liště zvolíme "Edit", v posledním řádku druhého odstavce otevřené roletky klepneme na "Set Default Location / Time Zone", a naskočí nám tabulka "Default Info", kterou vyplníme stejně jako v předešlém případě (v prvním okénku "Daylight Savings Time" znamená totéž jako v předešlém případě "Summer Time", tedy letní čas). U verze 2.02 nalezneme tutéž tabulku po výběru z horní lišty "Settings", když v roletce klepneme na druhý řádek odzdola "Set Default Location / Time Zone". Stejný postup pak můžeme použít ještě každý rok dvakrát, vždycky při přechodu ze středoevropského na letní čas na jaře a zpět z letního času na středoevropský na podzim, kdy v prvním řádku tabulky podle potřeby vyměníme "yes" za "no" a obráceně podle potřeby (samozřejmě pouze pokud chceme, aby nám program po každém spuštění okamžitě ukázal skutečný stav oblohy v daném místě a čase vzhledem k místnímu obzoru a poledníku).
Po dokončení stahování a instalace nám u verze 1.30 automaticky naskočí obrázek horoskopu v negativním zobrazení, tedy s bílými a barevnými liniemi na černém pozadí. To je pro vizuální prohlížení na monitoru sice docela pěkné, pro tisk je to však naprosto nevhodné - černá plocha jako pozadí nám s chutí "schlamstne" skoro 10% inkoustu v cartridgi! Přechod na obvyklé zobrazení (černé a barevné linie na bílém "papíře") je velmi jednoduchý - stačí klepnout na klávesu "X". Toto nastavení si však program nepamatuje ani po uložení všech ostatních údajů, a je proto třeba ho po každém novém spuštění programu znovu provést. (Verze 2.02 při prvním naskočení už automaticky zobrazuje černé a barevné linie na bílém pozadí.)
Po základním nastavení časového pásma a zeměpisných souřadnic místa našeho působení si nyní můžeme nastavit program i v mnoha dalších aspektech tak, aby plně odpovídal našemu individuálnímu vkusu, zvykům a potřebám, tedy tak, aby při každém novém spuštění se nám na monitoru zobrazil horoskop s těmi objekty, systémem domů, znaky, aspekty, barvami atd., jak si to přejeme. K tomu použijeme z horní lišty příkaz "Settings" (nastavení, seřízení). Roletka s příkazy, která se nám po klepnutí na něj zobrazí, je až na jedinou výjimku, o které jsem se už zmínil ("Set Default Location / Time Zone") shodná u obou verzí, 1.30 i 2.02. Zobrazí se nám v ní celá řada možností, nyní si však všimneme pouze těch, které jsou nezbytné pro správnou konfiguraci programu v základním uspořádání, jak s ním budeme pracovat vždycky. K některým specielním funkcím v této volbě se ještě vrátím v dalších kapitolách.
V prvním řádku prvního odstavce najdeme "House Types" (typy domů), a můžeme si vybrat z celkem 15 systémů, popřípadě zobrazení domů vypnout úplně (ve druhém řádku odzdola příkaz "Null").
Ve druhém odstavci roletky si můžeme zvolit, zda chceme pracovat v tropickém nebo v siderickém zodiaku. Výběr mezi různými typy siderických zodiaků je možný, ale k tomu se dostanu dále v šestém odstavci.
Třetí odstavec prozatím vynecháme, k jeho příkazům se vrátím v dalším textu.
Ve čtvrtém odstavci je bezesporu nejdůležitější první řádek - "Object Selections", tedy výběr objektů, které chceme standardně a vždycky v horoskopu zobrazovat. Po jeho otevření se nám zobrazí tabulka, ve které máme čtyři sloupce - "Planets", "Minor Objects", "Cusps" a "Uranians". V prvním sloupci ("Planets") samozřejmě ponecháme zaškrtnuté všechny položky, včetně první Země ("Earth") - stačí, když dole klepeme na tlačítko "Select All". Který objekt si vybereme ke zobrazení v druhém sloupci "Minor Objects" (Chiron, Ceres, Pallas, Vesta, Juno, severní a jižní měsíční uzel, Lilith atd.), to už záleží na našem vlastním rozhodnutí, na našich astrologických znalostech, zkušenostech a potřebách. Třetí sloupec ("Cusps" - hroty domů) zdůrazní (většími čísly) všechny hroty domů, které si zaškrtneme, zároveň však se k těmto hrotům budou vztahovat i všechny aspekty, které si nastavíme v jednom z dalších kroků. Užitečné proto je nechávat zapnuté pouze čtyři klíčové body - ascendent, descendent, medium coeli (v programu "Midheaven") a imum coeli (IC). A konečně čtvrtý sloupec, "Uranians", dává na výběr použití osmi hypotetických planet tzv. Hamburské školy Witteho a Sieggrüna spolu s rovněž zcela hypotetickou planetou Proserpina. I jejich použití je zcela na našem individuálním rozhodnutí. K dalším řádkům tohoto čtvrtého odstavce ("Transit Selections", "Progress Selections" a "Star Selections") se také ještě vrátím v dalším textu.
V pátém odstavci si volbou řádku "Planets and Minors Settings" můžeme přednastavit, chceme-li u některých planet počítat se širším okruhem platnosti aspektů (orbisem), než který si nastavíme v následujícím kroku. Pokud například u hlavních aspektů (konjunkce, sextilu, trigonu, kvadratury a opozice) budeme mít nastavený orbis 6 stupňů, a chceme tento orbis u Světel (Slunce a Měsíce) rozšířit na 10 stupňů, zapíšeme v této tabulce u Slunce ("Sun") a Měsíce ("Moon") v druhém sloupci ("Add") číslo 4.0. Přednastavený orbis 6 stupňů bude od této chvíle u Světel o 4 stupně větší, tedy 10 stupňů. Určitým nedostatkem tady ovšem je, že orbisy se o tuto hodnotu rozšíří u všech aspektů, tedy i malých (například u polosextilu), a druhý problém se může projevit tehdy, když se do vzájemného aspektu dostanou obě Světla - potom bude program hlásit například kvadraturu i v případě, že budou Měsíc se Sluncem od sebe vzdáleny 104 stupně (90 + 6 + 2  4 = 104), nebo naopak pouze 76 stupňů (90  6  2  4 = 76). Tohle je třeba si později při výkladu pohlídat.
Neobyčejně důležitý v pátém odstavci je řádek třetí - "Aspect Selections and Settings". Klepnutím na něj se nám otevře tabulka celkem 18 aspektů, které v tomto programu můžeme používat - zobrazovat se budou ty, které v prvním sloupci zaškrtneme. Ve druhém sloupci ("Orb") si pak můžeme stanovit, v jakých orbisech chceme ty které aspekty používat. Ve spodní části tabulky je poměrně významný první řádek - "Comparison chart orbs (% of regular)" - tam si můžeme nastavit, jak velký orbis chceme běžně používat u tzv. komparativních horoskopů (partnerských, tranzitních, direktivních a progresivních). Zapíšeme-li do tohoto okénka např. číslo 25, budou se nám hlavní aspekty (např. trigony nebo kvadratury), u kterých jsme si výše nastavili orbis 6 stupňů, v komparativních horoskopech zobrazovat v orbisu 1,5 stupně (25 % ze 6), u obou Světel, pokud jsme si u nich v tabulce "Planets and Minors Settings" přednastavili rozšíření orbisu o 4 stupně, budou kvadratury a trigony zobrazovány v orbisu 2,5 stupně (25 % z 10). Užitečné také je zaškrtnout okénko ve vedlejším sloupci u textu "Show Aspects as applying / separating" - v tabulce aspektů, jak ještě uvidíme později, se nám pak budou u aktuálních aspektů vypisovat písmena "s" (separační aspekt) nebo "a" (aplikační aspekt), společně s číselnou odchylkou od přesné hodnoty.
A konečně šestý odstavec, ve verzi 1.30 poslední. Jako první je tu řádek "Calculation Settings". V tabulce, která nám po jeho zvolení naskočí, si můžeme v levém horním rohu zvolit, který siderický zodiak chceme používat, pokud jsme si ho už výše (viz druhý odstavec, druhý řádek) zaškrtli. Přednastavený je ekvální siderický zodiak systému Fagan / Bradley, ale možných je ještě 17 dalších variant. Důležité jsou také tři možnosti výběru vpravo dole. K volbě "Equatorial Positions" se rovněž vrátím na konci manuálu, teď si všimněme zbylých dvou: zaškrtnutím "Osculating Lilith Instead of Mean" vybereme výpočet a zobrazení oskulační Černé Luny místo střední, výběr "True Node Instead of Mean" zapne v programu výpočet pravých uzlů měsíční dráhy (Dračí hlavy a Dračího ohonu) místo středních. 
Druhým řádkem v šestém odstavci je "Chart Settings". V této tabulce se většina výběrových možností v hlavním sloupci vlevo týká různých textových uspořádání, a můžeme je klidně nechat nastavené tak, jak jsou, popřípadě se k nim rovněž ještě vrátíme v dalších kapitolách. Užitečným řádkem při základním nastavování programu ovšem je čtvrtý řádek odshora - "Text Aspect Grid Shows Aspect Configurations". Pokud ho zaškrtneme, bude nám program v textovém módu aspektové tabulky (viz str. 8) zvlášť vypisovat všechny nalezené aspektové konfigurace (T-kvadratury, Velké trigony, Mystické obdélníky, Yody atd.) A bez zajímavosti není ani poslední, jedenáctý řádek, "Dispositor´s glyphs on the wheel", který zajímavým způsobem změní vzhled zobrazeného horoskopu. Pokud toto okénko zaškrtneme, zobrazí se nám v horoskopu ve všech polích znamení jejich planetární vládci, a stejně tomu bude i u individuelních domů, které jsou znamením významově ekvivalentní.
Avšak pojďme dál. Třetím řádkem odshora v šestém odstavci je "Graphics Settings", tedy nastavení grafického výstupu na obrazovku i na tiskárnu. Hodnoty v levém sloupci zatím nemá valný smysl měnit, v pravém sloupci si však můžeme vybrat, jestli chceme zobrazit znak Kozoroha americkým nebo evropským způsobem, Urana Herschelovou nebo astronomickou značkou, v podstatě totéž si můžeme vybrat i pro Pluta (astronomické nebo astrologické označení), a také u zobrazení Černé Luny (Lilith) si lze vybrat ze tří možných variant.
Pro vzhled horoskopu podle našeho vkusu a zvyklostí je důležitý také pátý řádek v šestém odstavci, "Color Settings" (nastavení barev). Hlavní velkou tabulku vlevo nahoře ("Standard Color Palette") můžeme zatím nechat bez povšimnutí. Pomocí tabulky vlevo dole ("Elements") si můžeme určit, v jakých barvách si přejeme, aby se nám zobrazovaly jednotlivé prvky, příslušející ke čtyřem živlovým elementům - ohni, vzduchu, zemi a vodě. Zvolíme-li např. pro ohnivý element ("Fire") červenou barvu ("red"), zobrazí se nám červeně nejen znamení Berana, Lva a Střelce, ale také Mars jako vládce Berana, Slunce jako vládce Lva a Jupiter jako vládce Střelce, první, pátý a devátý dům (významově ekvivalentní ohnivým znamením), a také ascendent  jako hrot prvního domu, a to vše nejen v grafickém zobrazení, ale i v textech (například v textovém sloupci vpravo od "kolečka"). V tabulce vpravo nahoře ("Aspects") si pak můžeme stanovit, v jakých barvách chceme, aby se nám zobrazovaly jednotlivé aspekty.
K šestému řádku šestého odstavce ("Directory Settings") se ještě vrátím, až budu popisovat  ukládání vypočítaných horoskopů. Poslední, sedmý řádek tohoto odstavce je "Miscellaneous Settings" (rozmanitá nastavení). Tady pro nás mohou být důležité zejména první dva řádky shora v levém sloupci - "Display Dates In D/M/Y Instead Of M/D/Y/ Format" a "Display Times In 24 Hour Instead Of am/pm Format". Pokud tato dvě okénka necháme nezaškrtnutá, budou se nám data zobrazovat ve formátu měsíc / den / rok a časy ve dvanáctihodinových intervalech s příponou AM (ante meridiem, před polednem) nebo PM (post meridiem, po poledni), jak je to obvyklé v USA. Zaškrtnutá obě políčka zaručí zobrazování data a času obvyklého v Evropě. (Tato operace nám odpadne u verze 2.02, pokud jsme už při instalaci zvolili ve výběru "Choose a region" evropské zobrazení - viz str. 2.)
Tím jsme dokončili základní nastavení programu podle svých zvyklostí a potřeb, a nezbývá nám než nastavená data trvale uložit. Proto se vrátíme zpět k horní liště, klepneme na volbu "File", a vyhledáme na ní řádku "Save Current Settings". U verze 1.30 je v pátém odstavci, ve kterém tvoří jediný řádek, u verze 2.02 je to čtvrtý řádek shora ve třetím odstavci. V tabulce, která nám naskočí, klepeme na "Uložit", a na dotaz "Soubor ... již existuje, chcete jej přepsat?" odpovíme "Ano". Vybrané nastavení se uloží, a při každém dalším spuštění programu se nám horoskop již automaticky bude zobrazovat tak, jak si přejeme.
 
2.  VÝPOČET  ZÁKLADNÍHO  HOROSKOPU  (RADIXU)
Nastavení potřebných údajů provedeme z horní lišty volbou "Edit" a klepnutím na první řádek "Enter / Edit Main Chart Data". V tabulce, která nám naskočí, budeme mít v jednotlivých okénkách odshora dolů údaje, odpovídající místu a okamžiku spuštění (měsíc, den, rok, čas, letní čas atd.). Zapíšeme do okének datum a čas, pro který chceme horoskop vypočítat, a čas přitom zadáme ve stejném formátu, jaký nám automaticky předem naskočil (např. 14:05:17); můžeme ho zadat s přesností na vteřiny, není to však nutné. A pochopitelně nesmíme zapomenout ani na letní čas v okénku "Summer Time" ("yes" nebo "no" podle potřeby). Jméno ("Name") vyplníme bez českých háčků a čárek. Zeměpisné souřadnice místa narození (délku "Longitude" a šířku "Latitude") sice můžeme zjistit nejrůznějšími způsoby (z tabulek, odměřením z atlasu, z internetových stránek  www.mapy.cz nebo www.astro.com a podobně), nejvýhodnější však je použít databázi (atlas), která patří k tomuto programu a o které jsem psal už na str. 1. Máme-li ji staženou a nainstalovanou, dostaneme se k ní klepnutím na tlačítko "Call Atlas". V tabulce, která nám takto naskočí, musíme nejprve v levém horním rohu ("Atlas to use") zvolit, kde leží hledané místo narození, jestli v USA ("American Atlas"), nebo v ostatním světě ("International Atlas"). Po této volbě nám v okénku vpravo naskočí seznam všech zemí, v USA i ve světě, kde musíme pomocí posuvníku vyhledat stát, o který nám jde. Na jeho jméno můžeme klepnout jenom jednou, a potom do okénka "First letters" v podtabulce "Search atlas" vepsat jméno města, které hledáme (opět pochopitelně bez českých diakritických znamének), nebo alespoň několik prvních písmen tohoto jména. Následně klepneme na tlačítko "Search Atlas" vpravo, a ve velkém okénku dole se nám objeví jak jméno města, tak i jeho zeměpisné souřadnice. Pokud je ovšem v daném státě míst se stejným názvem (nebo se stejnou skupinou písmen na začátku) více, objeví se nám všechna, a pak už musíme podle zeměpisných souřadnic sami určit, o které místo nám konkrétně jde. Může se ovšem také stát, že jméno města vyplníme nesprávně (stále musíme mít na paměti, že nejde o český program!), a potom tu máme ještě druhou možnost: na jméno vybraného státu poklepeme dvakrát, a ve velkém okénku dole nám vzápětí naskočí abecední seznam všech měst, vesnic a osad, které v daném státě existují. V tomto seznamu pak opět hledáme pomocí posuvníku. Většinou ovšem bývá jmen příliš mnoho, a tak se nám nezobrazí zdaleka všechna. Zvolíme-li například náš stát ("Czech Republic"), objeví se nám v okénku jako první jména od Abaschinu po Grumberg. Pokračovat můžeme tak, že v podtabulce "Browse atlas by blocks" (prohledávání atlasu po blocích) klepneme na tlačítko "Next" (následující), objeví se další skupina (v tomto konkrétním případě to bude Grun až Lhota), a tak můžeme postupovat opakovaně dál. Jakmile narazíme na požadované jméno místa, poklepeme na něj, a v tabulce "Enter Chart Data" se nám okamžitě objeví jak jeho jméno i s přídavkem "Czech Republic" (ve spodním okénku "Location"), tak i příslušné zeměpisné souřadnice. (Jméno státu, nepřejeme-li si ho zobrazovat, můžeme z okénka pochopitelně po označení myší klávesou Delete vymazat.)
Máme-li nyní takto vyplněná všechna okénka v tabulce "Enter Chart Data", klepneme na tlačítko "OK" úplně vpravo, a na obrazovku nám okamžitě naskočí vypočítaný horoskop s těmi objekty, aspekty, barvami, parametry atd., jak jsme si je předem přednastavili. V textovém sloupci vpravo od "kolečka" máme odshora v prvním odstavci základní údaje - jméno zrozence, datum, čas, jméno a souřadnice místa narození, použitý systém domů, typ zodiaku, juliánský den, sklon ekliptiky k rovníku v okamžiku narození ("Obliquity"), okamžitý místní hvězdný čas ("Sidereal Time"), a nakonec údaj "Delta T", který už spadá spíše do astronomie a není pro astrologické účely důležitý. Ve druhém odstavci shora jsou délky všech 12 astrologických domů, zkratky znamení jsou latinské, jak se universálně ve světě v astronomii i v astrologii používají (např. údaj 12Gem34 znamená délku 12°34´ Blíženců). Ve třetím odstavci najdeme ekliptikální délky a šířky všech planet i ostatních objektů (uzlů, planetek atd.), které jsme si přednastavili, údaj "R" za délkovým údajem znamená, že planeta je v dané chvíli retrográdní. Pokud z nějakého důvodu potřebujeme pozice jednotlivých horoskopických prvků s přesností na jednu úhlovou vteřinu (to bude pro nás později užitečné při výpočtu solární revoluce, jak uvidíme), zvolíme kombinaci příkazů "View" - "Print Nearest Second". A konečně ve čtvrtém odstavci textového sloupce program tiskne některé další doplňující údaje - počty objektů v jednotlivých živlových elementech, v kardinálních, fixních a mutuálních znameních, v ženských a mužských (jin a jang) znameních a některé další. K časovým údajům snad ještě jedno malé vysvětlení: v závorce za časem narození budeme mít uvedeno ST +1:00 GMT, nebo DT +1:00 GMT. První údaj znamená pásmový (pro nás tedy středoevropský) čas (Standard Time), druhý nám naskočí při letním čase (Daylight Time), pokud při zadání v okénku "Summer Time" vyplníme "yes". Oboje se vztahuje ke světovému času na Greenwichi (GMT = Greenwich Mean Time). Co se pak týká barevných aspektových linií ve vnitřním kruhu horoskopu, ty dostaneme některé plné, jiné tečkované. Program tímto způsobem zhruba rozlišuje, v jakém orbisu příslušný aspekt je: do dvou stupňů je čára zpravidla plná, nad dva stupně tečkovaná, a čím je orbis volnější, tím jsou tečky dále od sebe.
To je tedy základní zobrazení vypočítaného horoskopu, kromě toho však nyní máme k dispozici celou řadu dalších možností. V prvé řadě si můžeme libovolně měnit velikost všech zobrazených symbolů (planet, znamení a dalších). Cesta k tomu se nám otevře na horní liště volbou "View", kde klepneme na druhý řádek odshora ("Character Scale"), a můžeme si vybrat ze čtyř velikostí, od nejmenší ("Small") přes střední ("Medium") a velké ("Large") až po největší ("Huge"). Všeobecně se při zobrazení dalších možností (grafické aspektové tabulky, astrokartografie, textových tabulek atd.) vyplácí mít zapnuté velké zobrazení ("Large"), a to nejenom kvůli větší názornosti, jak uvidíme dále.
Při této příležitosti bych chtěl poznamenat, že od této fáze je při práci s programem Astrolog32 velmi užitečné - protože to významně urychluje a zefektivňuje práci - používat, pokud to jde,  nikoliv roletových menu, ale klávesových zkratek. Všechny jsou sice uváděny u každé operace v roletkách, já je však od této chvíle budu kvůli přehlednosti také uvádět kurzívou u většiny dále popisovaných úkonů. Hned změnu velikosti znaků tak můžeme snadno provádět současným stiskem klávesy Ctrl a jedné číselné klávesy z horní řady (nikoliv tedy z bloku numerických kláves), od nejmenší velikosti ("Small") kombinací Ctrl + 1, přes "Medium" (Ctrl + 2) a "Large" (Ctrl + 3) až po "Huge" (Ctrl + 4). U již výše popsaných úkonů můžeme s výhodou použít klávesové zkratky také při vyvolání vstupní tabulky pro zadávání dat nového horoskopu (Alt + Z), nebo při potřebě zobrazit polohy objektů s přesností na úhlové vteřiny (Alt + B). (Tuto poslední funkci můžeme dalším stiskem Alt + B opět odvolat.)
Avšak pojďme k dalším možnostem zobrazení. Některé se nám otevřou po volbě "View" na horní liště. Je to například již zmíněná možnost zobrazovat délky a šířky objektů s přesností na 1 úhlovou vteřinu (Alt + B), velmi důležitou možností, kterou budeme často využívat, však je přepínání mezi grafickým a textovým zobrazením ("View" - "Graphics Mode" / "Text Mode"); klávesovou zkratkou je tu pouhé opakované tisknutí klávesy "V". Máme-li na obrazovce základní "kolečko", a klepneme-li na klávesu "V", naskočí nám textová tabulka, která v podstatě zopakuje délky a šířky planet, ASC, DES, MC a IC, popřípadě domů, jak už byly uvedeny v textovém sloupci vpravo, navíc však tu je ještě jedna poměrně důležitá informace - ve sloupci "Veloc." najdeme rychlost planety v daném okamžiku ve stupních za den (v desetinném zlomku); znaménko "+" znamená, že planeta je direktní, znaménko "" ukazuje na planetu retrográdní. I v textových tabulkách přitom funguje možnost změny velikosti znaků (Ctrl + 1 až Ctrl + 4), což někdy způsobuje dost podstatné změny v čitelnosti tabulek, všeobecně však platí, že u verze 2.02 jsou díky použití méně tučného písma texty na obrazovce lépe čitelné. 
O možnosti návratu ke kruhovému zobrazení "kolečka", pokud se nám někdy zobrazí "šišatě", pomocí volby "View" - "Square Screen", už jsem se zmínil na str. 2 (klávesová zkratka je Shift + Q). Docela hezkou možnost nám poskytuje poslední řádek ve čtvrtém odstavci, "Show Aspect Info" (Shift + I), po jehož zaktivování nám do textového sloupce pod hlavičku naskočí odstavec, který bodovacím způsobem zhodnotí úroveň vlivu harmonických a tenzních aspektů v horoskopu a jejich celkový součet, který může být kladný i záporný. Tato možnost má samozřejmě pouze orientační hodnotu, je však docela pěkná. A konečně poslední odstavec v roletce "View", kde jsou za sebou dva řádky - "Sort Aspects by Power" a "Sort Aspects by Orbs", k těmto příkazům se však ještě jednou vrátím za chvíli.
Další příkazy se nám otevřou po volbě "Charts" z horní lišty, tady však už jsou mezi verzemi 1.30 a 2.02 opět určité rozdíly (u obou verzí však platí stejné klávesové zkratky). (Verze 2.02 je přitom v roletkách celkově uspořádána, nutno říci, poněkud logičtěji.) Po otevření roletky "Charts" máme (v obou verzích) hned v prvním odstavci v prvním řádku zaškrtnuto "Standard Wheel / List" (Shift + V), což je základní zobrazení horoskopického "kolečka" s hlavními údaji v textovém sloupci vpravo, jak ho právě máme na obrazovce. U verze 2.02 v tomtéž odstavci pokračuje směrem dolů devět dalších možností, u verze 1.30 jsou shodné příkazy, i když v jiném pořadí, ve stejné roletce "Charts" v odstavci třetím; podívejme se pouze na ty nejpotřebnější .
Bezesporu nejdůležitější příkaz najdeme ve třetím řádku shora (u verze 2.02 - u verze 1.30 je to až čtvrtý řádek ve třetím odstavci) - "Aspects Midpoints Grid" (Shift + A), což je příkaz pro zobrazení tabulky aspektů a tzv. midpunktů (středobodů). Značky aspektů se nám v tabulce zobrazují v těch barvách, které jsme si na začátku práce předvolili, a máme-li současně zapnutou velkou ("Large") nebo největší ("Huge") velikost symbolů (Ctrl + 3 nebo Ctrl + 4), zobrazí se nám pod každou značkou i písmeno "a" nebo "s" (aplikační nebo separační aspekt - viz str. 4) a rozdíl od přesné hodnoty aspektu ve stupních a minutách. U midpunktů v druhé polovině tabulky máme v takovém případě pod značkou znamení i přesnou délku midpunktu, opět ve stupních a minutách. Pouhým klepnutím na klávesu "V" (viz výše) dostaneme textovou podobu této tabulky, a pokud jsme si v základním nastavení v tabulce "Chart Settings" (viz str. 4 dole) předvolili "Text Aspect Grid Shows Aspect Configurations", najdeme ve spodní části této tabulky seznam všech aspektových konfigurací, které program umí rozeznat. Zpět ke zobrazení "kolečka" se dostaneme kombinací "View" - "Standard Wheel / List" (klávesovou zkratkou Shift + V) , popřípadě dalším klepnutím na samotné "V" (grafické zobrazení místo textového nebo naopak).
Je tu však ještě jedna užitečná možnost zobrazení aspektů - jejich souhrnný výpis, přehledně seřazený buďto podle odchylek od přesné hodnoty, tedy podle velikosti orbisů (od nejpřesnějšího k nejméně přesnému), nebo podle bodového ohodnocení jejich významu (síly), od nejsilnějšího k nejslabšímu. K této tabulce se dostaneme volbou "Lists" - "Aspects", popřípadě klávesovou zkratkou Alt + L, způsob jejich seřazení si můžeme zvolit z roletky "View" dvěma příkazy z posledního odstavce - "Sort Aspects by Power" a "Sort Aspects by Orbs", jak už jsem se o nich zmínil na předchozí stránce, nebo prostým opakovaným tisknutím Ctrl + X. Také tady pak máme u každého aspektu ve sloupečku "Orb" přidána písmena "a" nebo "s", označující aplikační nebo separační aspekt. Také k této tabulce aspektů si můžeme připojit jejich celkový sumář, jednak podle jejich síly, hlavně však opět s přehledným souhrnem všech zjištěných aspektových konfigurací (T-kvadratur, Draků, Yodů a podobně). K tomu se dostaneme z tabulky "Aspect Settings" (Alt + Shift + A) zaškrtnutím prostředního okénka vpravo dole "Text Aspect List Shows Aspect Summary".
Velmi užitečná při interpretaci horoskopu je i funkce "Dispositors" (Shift + J) v sedmém řádku shora, která pomocí šipek názorně ukáže vzájemné vztahy planet vzhledem k jejich vládcovství ve znameních nebo zprostředkovaně ve významově ekvivalentních individuelních domech. Pokud nám při aktivaci této funkce naskočí textová tabulka místo obrázku, vrátíme se ke grafickému znázornění opět pouhým stiskem klávesy "V" (popřípadě kombinací "View" - "Graphics Mode").

3.  ZOBRAZOVÁNÍ  HVĚZD  (STÁLIC)
Je možné dvěma způsoby:
1)  Volbou "Settings" - "Star Selections" (u obou verzí programu poslední řádka ve čtvrtém odstavci roletky), nebo klávesovou zkratkou Alt + Shift + R, nám naskočí tabulka všech 75 hvězd (včetně galaktického centra a apexu), které jsou v programu k dispozici. Zaškrtneme-li požadovanou hvězdu a odklepneme "OK", hvězda se zobrazí počátečními písmeny svého jména jak v "kolečku", tak i v textovém sloupci vpravo. Zrušit její zobrazení můžeme stiskem Shift + U.
2)  Volbou "Settings" - "Chart Settings", resp. Alt + Shift + C, dostaneme tabulku "Chart Settings", kde zaškrtneme okénko v prvním řádku "Alternative stars restriction" a odklepneme "OK". (Tuto volbu také můžeme trvale uložit pomocí "File" - "Save Current Settings" - viz str. 5, poslední odstavec.) Od této chvíle se po každé volbě Shift + U, respektive "Settings" - "Include Fixed Stars", zobrazí v horoskopu, a to jak v "kolečku", tak i v textovém sloupci vpravo, pouze ty hvězdy, které stojí v konjunkci s kterýmkoliv přednastaveným objektem (planetami, ASC, MC atd.). Orbis těchto konjunkcí si přitom můžeme nastavit na úplně posledním řádku tabulky "Chart Settings" (Alt + Shift + C) vlevo dole ("Orbs of stars") - přednastavená je tam hodnota 1,2 stupně, kterou můžeme libovolně měnit, nesmí však být menší než 1. (Pokud volbu "Alternative stars restriction" zaškrtnutou mít nebudeme, zobrazí se nám při volbě "Include Fixed Stars" nebo Shift + U v horoskopu všech 75 hvězdných objektů, což učiní obrázek naprosto nečitelným.) Dalším stiskem Shift + U můžeme zobrazení hvězd v horoskopu opět zrušit.

4.  UKLÁDÁNÍ  A  NAČÍTÁNÍ  VYPOČTENÝCH  HOROSKOPŮ
Tvorba adresářů. Než začneme počítat první horoskopy, měli bychom si nejprve vytvořit prostor, ve kterém je budeme archivovat. Vrátíme se proto ještě jednou k nabídce "Settings" na horní liště, a v šestém odstavci odshora klepneme na řádek "Directory Settings" (klávesová zkratka tady není). Otevře se nám tabulka všech adresářů, se kterými program pracuje. Ve spodních dvou řádcích, "American Atlas" a "International Atlas", už bychom měli mít uloženy stažené atlasy světa, jak jsem jejich použití popsal na str. 6, nás však nyní bude zajímat především třetí řádek shora, "Charts". V něm by měla být popsána celá cesta ke spuštění programu, jak jsme si ho při stažení uložili (např. C:\\Astrolog32\charts). Rozhodneme se, jaké názvy nových adresářů chceme používat (například Rodina, Kamarádi, Sportovci, Herci a podobně), potom za slovo "charts" připojíme znak "\" (obrácené lomítko, z české klávesnice ho vytvoříme současným stisknutím kláves Ctrl + Alt + Q), a za něj napíšeme příslušný název, takže řádek z příkladu bude mít nyní podobu např. C:\\Astrolog32\charts\Rodina. Odklepneme "OK", a postup můžeme libovolněkrát opakovat, přičemž i námi vytvořené adresáře můžeme dále podle potřeby větvit do dalších podadresářů.
Ukládání. Tím jsme si vytvořili příslušné "šuplíčky", a můžeme do nich začít ukládat horoskopy. Potřebujeme-li v budoucnosti s horoskopem jakkoliv dále pracovat (například počítat progrese, direkce, tranzity, provádět partnerské sestavy, astrokartografii a podobně), použijeme následující postup: z horní lišty vybereme nabídku "File", v roletce klepneme na řádek "Save Main Chart Data" (klávesová zkratka je Alt + W), a otevře se nám tabulka všech adresářů, které jsme si v předchozím kroku vytvořili. Vybereme si adresář, klepneme na něj, a otevře se nám velké okno se všemi soubory, které jsme dosud do tohoto adresáře uložili (pokud ukládáme první horoskop, bude samozřejmě prázdné). V okénku "Název souboru:" se nám objeví jméno, které jsme vepsali při zadávání horoskopu ve výběru "Edit" v tabulce "Enter Chart Data" (Alt + Z) do okénka "Name", ovšem bez české diakritiky, například Ludek Novacek. Mohli bychom ho sice v této podobě okamžitě uložit klepnutím na klávesu "Uložit" (ovšem pozor: s doplněním přípony .dat! - viz dále), máme však také ještě jednu, lepší možnost. Protože při ukládání už program akceptuje české háčky a čárky, a protože v rozsáhlejším archivu se hledá lépe podle abecedně seřazených příjmení, můžeme do okénka "Název souboru:" místo Ludek Novacek vepsat "Nováček Luděk". Teď však musíme dát bedlivý pozor: v úplně spodním okénku "Uložit jako typ:" sice máme napsáno "Data Files (*.dat)", to však bohužel program ani v jedné verzi nerespektuje! Pokud bychom nyní klepli na  tlačítko "Uložit", soubor by se sice opravdu uložil, avšak bez přípony, takže bychom ho už nemohli znovu otevřít (v tabulce při otevírání by se nezobrazil). Je proto naprosto nezbytné dbát na to, abychom při každém ukládání za jméno v okénku "Název souboru:" vždycky připojili příponu .dat! (V našem konkrétním případě tedy napíšeme "Nováček Luděk.dat".) Teprve potom klepneme na "Uložit", náš horoskop se ve formátu .dat do vybraného adresáře skutečně uloží, a bude připraven k jakémukoliv dalšímu použití.
Tento způsob ukládání vypočtených horoskopů je hlavní, a budeme ho asi používat nejčastěji, není však jediný. Kromě některých dalších eventualit je asi nejzajímavější možnost ukládat vypočtené horoskopy jako jakoukoliv jinou grafiku ve formátu .bmp. V obou variantách, 1.30 i 2.02, pro tento způsob použijeme klávesovou zkratku Ctrl + 6 (číslo zadáme opět z horní řady na klávesnici, nikoliv z numerického bloku). Při zadávání z roletových menu je tu ovšem opět mírný rozdíl: u verze 1.30 použijeme postup "File" - "Save Chart as Bitmap", u verze 2.02 je postup "File" - "Export" - "Save Chart as Bitmap". Ať už však použijeme jakýkoliv postup v kterékoliv verzi, vždy se nám objeví tabulka s přednastaveným adresářem "Miscellaneous" (rozmanité), kde ve spodní řádce "Název souboru:" opět budeme mít automaticky jméno v podobě, jak jsme je zapsali při zadávání horoskopu. Pod tím v okénku "Uložit jako typ:" bude vepsáno "Windows Bitmap Files (*.bmp)", tady však nám už skutečně stačí pouze klepnout na tlačítko "Uložit", a horoskop s příponou .bmp se skutečně do adresáře "Miscellaneous" uloží (v tomto případě program přednastavenou příponu respektuje).
Bez zajímavosti jistě není ani možnost ukládat vypočtený horoskop ve formě textových  souborů (ve formátu .txt), se kterými lze dále pracovat (například odesílat e-mailovou poštou, převádět je do Wordu a podobně). K této možnosti se v roletových menu opět dostaneme volbou "File" na horní liště. U verze 1.30 v roletce klepneme ve třetím odstavci na "Save Chart as Text File", u verze 2.02 je postup "File" - "Export" - "Save Chart as Text File", u obou verzí pak je znovu stejná klávesová zkratka Ctrl + 5 (číslo opět zadáváme z horní řady). Naskočí nám opět tabulka s předvoleným adresářem "Miscellaneous" (který ovšem můžeme libovolně změnit, pokud je to zapotřebí), a v okénku "Název souboru:" budeme mít znovu jméno ze zadání základních dat horoskopu. I tady k němu musíme přidat příponu .txt (spodní okénko "Uložit jako typ:" program opět neakceptuje), a následně klepneme na tlačítko "Uložit". Na obrazovku nám naskočí textová podoba toho zobrazení, které jsme v grafické podobě měli na obrazovce před uložením, a zároveň se tato tabulka uloží do adresáře "Miscellaneous" (nebo nějakého jiného, zvolíme-li si ho). Z této textové tabulky se stiskem klávesy "V" můžeme vrátit k základnímu zobrazení, a stejným postupem si můžeme uložit textovou podobu jakéhokoliv dalšího obrázku (aspektové tabulky, astrokartografické mapy, poloh planet v horizontálním zobrazení apod.), přičemž u téhož horoskopu budeme pochopitelně muset nějakým způsobem změnit jméno (například přidáním čísel 1, 2, 3 atd.). 
A konečně poslední možnost, která může být někdy zajímavá, je ukládání vypočteného horoskopu jako tapety na plochu. Z roletových menu se k této možnosti dostaneme opět postupem "File" - "Save Chart As Wallpaper" (verze 1.30) nebo "File" - "Export" - "Save Chart As Wallpaper" (verze 2.02). Po těchto volbách budeme mít k dispozici tři možnosti: tapetu ve formě dlaždic ("Tile", klávesová zkratka Ctrl + Shift + I), tapetu ve středu plochy s ponechanými okraji ("Center", Ctrl + Shift + J), nebo obrázek roztažený přes celou plochu a bez okrajů ("Stretch", Ctrl + Shift + L). Po zvolení jedné z těchto možností se zobrazený horoskop ve zvolené podobě okamžitě překopíruje na plochu, a tím pádem i do kmenového adresáře Windows, sem ovšem pouze pod jménem samotného programu (Astrolog32) a ve formátu .bmp.
Načítání. Obě verze (1.30 i 2.02) umožňují opětovné načtení vypočtených horoskopů z databáze nebo z  adresářů a podadresářů shodným postupem "File" - "Open Main Chart", popřípadě klávesovou zkratkou Alt + O. Naskočí nám tabulka adresářů, ze které jedním klepnutím vybereme ten, který právě požadujeme, a ze seznamu horoskopů se nám opět po jednom klepnutí zobrazí základní "kolečko" s textovým sloupcem vpravo, se kterým můžeme jakýmkoliv způsobem dál pracovat. (Soubory, uložené do adresáře "Miscellaneous" ve formátu .bmp nebo .txt, se nám tímto způsobem v programu Astrolog32 otevřít ovšem nepodaří, ty jsou v tomto adresáři pouze jaksi "odloženy" a připraveny k použití prostřednictvím jiného softwaru.)

5.  PROGNOSTICKÉ  HOROSKOPY
Jednoduchým zadáním umožňuje program výpočet sekundárních direkcí (progresí), direkcí slunečního oblouku a tranzitů. Horoskopy revolucí (solárních, lunárních atd.) je samozřejmě možné počítat také, postup je však poněkud složitější a dostanu se k němu v závěru této kapitoly.
Sekundární direkce (progrese). V prvé řadě je nutné zadat základní horoskop (radix) ať už načtením z archivu (z databáze) pomocí Alt + O, nebo přímým zadáním postupem "Edit" - "Enter / Edit Main Chart Data" (Alt + Z). V následujícím kroku stiskneme Alt + Shift + N (popřípadě zvolíme postup "Charts" - "Progressed And Natal"), a na obrazovku nám okamžitě naskočí progresivní horoskop ve vztahu k radixu. Vnitřní kruh planet a soustava domů přitom patří radixu, ve vnějším kruhu (blíže k zodiaku) jsou zobrazeny planety a klíčové body (ASC, DES atd.) progresivní, barevné aspektové čáry jsou vedeny od progresivních planet k planetám a klíčovým bodům radixovým. Orbis aspektů přitom bude mít tu hodnotu, kterou jsme si přednastavili v okénku "Comparison chart orbs (% of regular)" při volbě "Settings" - "Aspect Selection and Settings" (viz str. 4). V textovém sloupci vpravo se nám nahoře zobrazí dvojí hlavička - pod nadpisem "Inner ring:" máme údaje patřící k radixu, pod zeměpisnými souřadnicemi místa narození pak máme druhý odstavec, nadepsaný "Outer ring progressed to:" s aktuálním datem a časem (načteným ze systémového času počítače), pro který se progresivní horoskop spočítá. Tabulka délek domů pod touto hlavičkou patří k radixu, délky planet patří planetám progresivním. Takto získaný horoskop, jak už jsem říkal, je ovšem počítaný k aktuálnímu datu, načtenému ze systémového času počítače. Pokud chceme získat progrese k datu narozenin podle klasického klíče jeden den po narození = jeden rok života, nebo k jakémukoliv jinému datu, zvolíme postup "Edit" - "Enter / Edit Chart # 2 Data" (popřípadě kombinaci kláves Alt + Shift + Z), kde do tabulky vyplníme potřebné datum a čas a odklepneme "OK". Návrat zpět k zobrazení samotného radixu je možný u verze 1.30 kombinací "Charts" - "Relation Ship Mode OFF" (první řádek ve druhém odstavci), u verze 2.02 kombinací "Charts" - "Standard (No Relationship Mode)" (opět v prvním řádku druhého odstavce shora), u obou verzí pak pro tento účel funguje jednoduché klepnutí na klávesu "C".
Direkce slunečního oblouku. K této metodě se vztahuje stejný postup jako k progresím ("Charts" - "Progressed And Natal", resp. Alt + Shift + N ), předem však musíme provést ještě jednu důležitou operaci. Postupem "Charts" - "Progressed (Single Wheel)" (u verze 1.30 najdeme řádek "Progressed (Single Wheel)" v roletce na třetím řádku shora, u verze 2.02 naopak až úplně dole) dostaneme tabulku "Progressions", ve které v levém dolním rohu zvolíme "Solar Arc Directions" a potvrdíme "OK". Teprve potom provedeme Alt + Shift + N , a na obrazovku nám naskočí horoskop ve stejné konfiguraci, jako tomu bylo v předchozím případě, tentokrát však planety ve vnějším kruhu a jejich délky v textovém sloupci vpravo nebudou progresivní, nýbrž direktivní, a také v druhém odstavci hlavičky budeme mít nadpis "Solar Arc - outer ring directed to:". I tento horoskop je počítán k aktuálnímu datu a času, které můžeme změnit stejným způsobem jako u progresí, a také  návrat k zobrazení samotného radixu provedeme stisknutím klávesy "C".
Tranzity. Způsob výpočtu je stejně jednoduchý jako u progresí - volbou "Charts" - "Transit And Natal", nebo klávesovou zkratkou Alt + N (tentokrát bez Shift). Výpočet je opět k aktuálnímu datu, načtenému ze systémového času počítače, a také uspořádání obrázku je stejné jako v předchozích dvou případech, pouze v druhém odstavci hlavičky najdeme titulek "Outer ring - Transit:". Datum a čas, pro který chceme tranzity zkoumat, můžeme změnit stejným způsobem jako u progresí a direkcí, navíc se tu však dá velmi výhodně použít funkce animace, které se budu podrobně věnovat v další kapitole.
Solární, lunární a planetární revoluce. Tyto prognostické metody neumožňuje program zadat jednoduše a přímo jako progrese, direkce nebo tranzity, to však ale vůbec neznamená, že by jejich výpočty nešly provést vůbec. Ukažme si jako vzorový příklad výpočet solární revoluce. Vyjdeme-li ze základního předpokladu, že tento horoskop se počítá pro okamžik konjunkce skutečného Slunce se Sluncem radixovým, a to s přesností pokud možno na 1 úhlovou vteřinu, musíme nejprve zjistit okamžik, kdy v roce, pro který chceme solární revoluci počítat, k takto přesné konjunkci dojde. Celou operaci provedeme následujícím způsobem:
a) Vyvoláme si na obrazovku radix, pro který chceme solární revoluci počítat (buď z archivu pomocí Alt + O, nebo novým zadáním přes Alt + Z).
b) Volbou "Settings" - "Object Selections" nebo klávesovou zkratkou Alt + R si vyvoláme tabulku "Object Selections", a v prvním sloupci ("Planets") zrušíme zobrazování všech planet  radixu kromě Slunce (stisknutím spodního tlačítka "No Selection", následným opětovným zaškrtnutím Slunce a potvrzením "OK").
c) Totéž co v bodě b) provedeme i pro tranzity: volbou "Settings" - "Transit Selections" nebo klávesovou zkratkou Alt + Shift + F si vyvoláme tabulku "Transit Object Selections", a v prvním sloupci ("Planets") opět zrušíme zobrazování všech planet kromě Slunce jako v předchozím případě.
d) Na horní liště zvolíme "Lists", a v roletce klepneme na první řádek "Transits" (ekvivalentní klávesová zkratka je Alt + Shift + T). V tabulce, která nám naskočí, v levé horní podtabulce ("Transit Type") zvolíme "Transit To Natal Hits", ve vedlejší podtabulce vpravo ("Search For Hits Over") zvolíme "Given Year", a v okénku pod touto tabulkou zaškrtneme okénko "Display Returns Only". Po klepnutí na "OK" se nám na obrazovce okamžitě objeví údaj o návratu Slunce na jeho radixovou pozici (Solar Return) v daném roce - datum a čas s přesností na 1 minutu. Toto datum a čas si zapíšeme. (Pamatujme přitom ovšem na to, že program vypíše čas, který odpovídá momentálně nastavenému časovému pásmu - budeme-li tedy tyto operace provádět v létě, a v programu budeme mít přednastavený letní čas, bude i výsledný časový údaj pro solární revoluci v letním čase, i kdyby se dotyčný člověk narodil třeba v lednu a radix byl počítaný v SEČ!)
e) Stisknutím klávesy "V" se vrátíme zpátky k zobrazení radixu, a pomocí Alt + R a Alt + Shift + F obnovíme zobrazování všech planet jak radixových, tak i tranzitních (klepnutím na tlačítko "Select All" v prvním sloupci "Planets" a potvrzením "OK").
f) Na horní liště zvolíme "Edit", a v roletce klepneme na druhý řádek shora "Enter / Edit Chart # 2 Data" (nebo použijeme ekvivalentní klávesovou zkratku Alt + Shift + Z). Naskočí nám tabulka "Enter Chart # 2 Data", do které vyplníme všechny rubriky, jako bychom počítali radix, ovšem s datem a časem, který jsme v předchozích krocích zjistili (stále přitom máme na paměti možnost použití letního času - viz předchozí odstavec), a odklepneme "OK".
g) Na obrazovce nyní budeme mít opět pouze samotný radix. Na horní liště zvolíme "Charts", klepneme na řádek "Two Wheels" (u obou verzí, 1.30 i 2.02,  je v druhém odstavci), nebo použijeme klávesovou zkratku Alt + C, a dostaneme komparativní horoskop, kde (podobně jako tomu bylo u předchozích typů prognostických horoskopů) vnitřní kruh planet a soustava individuelních domů bude patřit radixu, a vnější kruh spolu s uzlovými body ASC, DES atd. bude patřit solární revoluci. Hlavička v pravém textovém sloupci přitom bude opět dvojitá - jako první (pod nadpisem "Inner ring:") bude datum a čas narození příslušné osoby, pod tím ("Outer ring:") bude datum a čas solární revoluce. Zpět k zobrazení samotného radixu se stejně jako v předchozích případech dostaneme stiskem klávesy "C".
Protože, jak je známo a jak už jsem také výše napsal, se solární revoluce počítá pro okamžik na vteřinu přesné konjunkce skutečného Slunce se Sluncem radixovým, můžeme tady nyní s výhodou použít pro kontrolu výpočtu klávesovou zkratku Alt + B, která zobrazí polohy planet právě s touto přesností. Nejprve ji použijeme při komparativním zobrazení, potom klepneme na "C", kterým přejdeme zpět k zobrazení samotného radixu, a obě délky Slunce porovnáme. Rozdíl by neměl být nikdy větší než maximálně 2 až 3 úhlové vteřiny (což se dá omluvit zaokrouhlovací chybou).
Chceme-li počítat jakékoliv jiné revoluce než sluneční, například lunární nebo planetární, postup bude obdobný, obzvláště v případě lunárních revolucí, kdy nám opět stačí (samozřejmě po vyřazení všech ostatních planet kromě Měsíce z radixu i z tranzitů - viz odstavce b) a c)) v tabulce "Transits" a v podtabulce "Search For Hits Over" zaškrtnout "Given Year" (v každém roce bude lunárních revolucí 13 nebo 14). Lunární revoluci ovšem můžeme vypočítat i pro aktuální měsíc, když v této podtabulce zaškrtneme "Given Month". Podobně můžeme libovolně měnit i rok, pro který chceme solární nebo lunární revoluce počítat, když požadovaný letopočet zapíšeme do okénka "Year" v podtabulce "Do Transits For" vlevo dole, a totéž se týká i měsíce (nový údaj v okénku "Month" v této podtabulce).
Ani zdaleka však nejsme u revolucí omezeni pouze na jeden rok nebo měsíc, program umožňuje vypočítat přesné časy solárních i jiných revolucí třeba na 20 let dopředu. Chceme-li například pro zadaný radix najít časy solárních revolucí pro roky 2001 až 2020, zaškrtneme v tabulce "Transits" (Alt + Shift + T) v podtabulce "Search For Hits Over" vpravo nahoře "Range Of Years", do okénka pod tím ("Years To Span") vpíšeme číslo 20, nezapomeneme zaškrtnout rovněž okénko "Display Returns Only", a do okénka "Year" vlevo dole (v podtabulce "Do Transits For") vpíšeme rok 2001. Klepneme na "OK", a program nám vypíše data a časy všech solárních revolucí v požadovaném intervalu. A stejný postup se týká i planetárních revolucí. Budeme-li například požadovat pro zadaný radix všechny návraty Jupitera od roku 1951 po rok 2000, vyřadíme si podle bodů b) a c) všechny planety z radixu i z tranzitů kromě Jupitera, do okénka "Years To Span" zapíšeme 50, do okénka "Year" vlevo dole zapíšeme 1951, opět zaškrtneme "Display Returns Only", klepneme na "OK", a dostaneme data a časy Jupiterových revolucí v celém požadovaném období. (Při těchto výpočtech se poprvé projeví výraznější rozdíl mezi verzemi 1.30 a 2.02 - protože Astrolog32 v.2.02 má pokročilejší algoritmus pro výpočet poloh planet, Swiss Ephemeris v.1.70 oproti verzi Swiss Ephemeris v.1.67 verze v.1.30, je při těchto výpočtech o poznání rychlejší.)
Na závěr této kapitoly je nutno zmínit se ještě o aspektových tabulkách. U všech výše probíraných prognostických horoskopů se k nim, stejně jako u radixů, dostaneme pomocí klávesové zkratky Shift + A, popřípadě kombinací "Charts" - "Aspects Midpoints Grid". Uspořádání je takové, že svislý sloupec planet a dalších předvolených objektů na levém okraji tabulky patří radixu, vodorovná řádka planet a dalších objektů nahoře jsou planety atd. prognostické. A také tady pochopitelně funguje přehledná tabulka aspektů, kterou můžeme vyvolat stiskem Alt + L.

6.  PARTNERSKÉ  HOROSKOPY
Radixy obou partnerů můžeme zadat buď obvyklým způsobem každý zvlášť pomocí příkazů "Edit" - "Enter / Edit Main Chart Data" a "Edit" - "Enter / Edit Chart # 2 Data" (klávesové zkratky Alt + Z - první horoskop, a Alt + Shift + Z - druhý horoskop), nebo stažením z již vytvořené databáze postupem "File" - "Open Main Chart" a "File" - "Open Chart # 2" (klávesovými zkratkami Alt + O, respektive Alt + Shift + O). Na obrazovce po těchto úkonech budeme mít vždycky radix prvního z partnerů, jakmile však odklepneme klávesovou zkratku Alt + C (popřípadě zvolíme postup "Charts" - "Two Wheels"), okamžitě nám na obrazovku naskočí srovnávací (komparativní) horoskop, kde planety ve vnitřním kruhu a systém domů budou patřit prvnímu z partnerů, planety ve vnějším kruhu a uzlové body (ASC, DES, MC a IC) budou druhého partnera. Aspektové linie pak vždycky směřují od planet a bodů vnitřních k vnějším, podobně jako tomu bylo u prognostických horoskopů. V textovém sloupci vpravo potom opět máme dvě hlavičky - pod nadpisem "Inner ring:" bude jméno, datum a místo narození prvního zadaného partnera, pod nadpisem "Outer ring:" totéž druhého, odstavec astrologických domů bude patřit prvnímu z partnerů, polohy planet v dalším odstavci druhému. Také aspektová tabulka, kterou si jako obvykle můžeme vyvolat stiskem Shift + A, bude mít podobné uspořádání jako u prognóz - ve svislém sloupci vlevo budou planety atd. prvního z partnerů, ve vodorovném řádku nahoře totéž druhého. Aspekty pak opět budou zobrazeny v těch orbisech, které jsme si už na začátku stanovili postupem "Settings" - "Aspects Selections and Settings" a číslem vyplněným do okénka v řádku "Comparison chart orbs (% od regular)" - viz str. 4, a také tady pochopitelně lze použít souhrnnou tabulku aspektů, dosažitelnou pomocí klávesové zkratky Alt + L.
Velmi užitečná a názorná je tady možnost "prohazování" partnerů zevnitř ven a naopak pouhým opakovaným tisknutím Shift + X (popřípadě postupem "Edit" - "Exchange Main Chart and # 2"), což se samozřejmě projeví nejen v samotném "kolečku", ale také v textové hlavičce, v odstavcích poloh domů a planet, a nakonec i v uspořádání aspektové tabulky. Stisknutím klávesy "C" si přitom kdykoliv můžeme zobrazit samotný radix toho z partnerů, který je právě "Inner ring.", zpět k zobrazení komparativního horoskopu se vrátíme dalším stisknutím Alt + C. "Prohazování" horoskopů tady přitom funguje i v případě, že máme právě zobrazený samotný radix jednoho z partnerů - stiskem Shift + X  nám okamžitě naskočí radix druhého partnera a vice versa.
Komparativní sestavy ovšem nejsou jedinou možností, kterou Astrolog32 v partnerské astrologii nabízí. Máme-li zadané radixy obou partnerů, stiskem kláves Alt + Shift + Y (popřípadě postupem "Charts" - "Composite") dostaneme tzv. kompozitní horoskop (poloviční vzdálenosti všech prvků obou radixů), u kterého se v hlavičce textového sloupce pod nadpisem "Composite chart" objevují data a časy narození obou partnerů (tentokrát beze jmen), klávesová zkratka Alt + Shift + M (resp. "Charts" - "Time / Space Midpoint") vyvolá tzv. kombin nebo relativ (průsečík časů a míst narození obou partnerů), který v hlavičce pod nadpisem "Time and space Midpoint" uvádí výsledné datum, čas a zeměpisné souřadnice. Volba "Charts" - "Synastry", resp. klávesová zkratka Alt + Y, pak ukáže horoskop, kde planety a uzlové body druhého z partnerů se zobrazí v individuelních domech prvního, po stisknutí Shift + X  naopak.
Kromě těchto klasických systémů partnerské astrologie program umožňuje i současné zobrazení až 4 horoskopů najednou, které si můžeme jeden po druhém zadat buď editací nebo stažením z databáze, a potom volbou "Charts" - "Three Wheels" nebo "Four Wheels" zobrazit současně v jednom "kolečku" (klávesové zkratky tady nejsou). Planety prvně zadaného horoskopu přitom budou v největším kruhu (vně), a další postupně blíž a blíž ke středu. Individuelní domy patří k prvnímu horoskopu, a tak můžeme názorně sledovat, jak planety dalších tří lidí (například společníků ve firmě a podobně) se promítají do domů prvního z nich (například zakladatele firmy nebo jejího šéfa). Úplně zde ale chybí aspektové čáry, které se pro tento případ pochopitelně už nedají sestrojit.

7.  ANIMACE
Toto je velmi hezká možnost, kterou oceníme zejména při zkoumání časového průběhu tranzitů, přechodů planet přes různé klíčové body radixu a tak podobně. Dostaneme se k ní u obou verzí programu shodně z horní lišty volbou "Animate". V roletce, která nám naskočí, si odshora můžeme zvolit dvě základní možnosti: "Jump Rate" udává krok, od sekundy přes minuty, hodiny, dny, měsíce a roky až po tisíciletí, funkcí "Jump Factor" si pak můžeme zvolit, jestli v animaci chceme postupovat po jednom kroku nebo po více - například po jednom dni, po dvou dnech, po třech atd. až do devíti (a totéž samozřejmě platí i v ostatních variantách kroků - minutách, hodinách, měsících atd.). Animaci spustíme v roletce klepnutím na řádku "Animate" nebo stiskem klávesy "P", a dál už všechno můžeme ovládat z klávesnice. Máme-li na obrazovce tranzitní horoskop, okamžitě po stisknutí "P" se nám dají do pohybu planety ve vnějším kruhu (tedy tranzitní), a to v takovém kroku, který jsme si předem nastavili (a který si program automaticky pamatuje i po vypnutí počítače, takže kdykoliv příště, když budeme mít na obrazovce jakýkoliv horoskop, pouhé stisknutí "P" spustí animaci s přednastavenými parametry). Rychlost pohybu objektů při animaci (zpoždění, anglicky delay) je implicitně nastavena na 1 sekundu, pokud nám však tento interval nevyhovuje, můžeme jeho délku libovolně změnit: volbou "Settings" - "Graphics Settings" nebo klávesovou zkratkou Alt + Shift + G dostaneme již známou tabulku "Graphics Settings" (viz str. 5), kde si v pátém řádku odshora ("Animation Delay In Msec") můžeme číslo 1000 libovolně zvětšit nebo zmenšit a tím animační interval 1000 milisekund prodloužit nebo zkrátit. Běžící animaci můžeme v libovolném okamžiku opětovným stisknutím "P" zastavit, a dále v ní pokračovat opakovaným tisknutím klávesy "+" (dopředu) nebo "" (dozadu) z numerické klávesnice, i během chodu pak můžeme změnit směr animace stiskem klávesy "R". Stisk klávesy "J" (nebo v roletce klepnutí na poslední řádek "Timed Exposure") způsobí, že nám v průběhu animace budou zůstávat na obrazovce všechny předchozí polohy planet, takže před sebou budeme mít velmi názorné rozpětí jejich pohybu v čase od prvního do posledního stisknutí "P". Tranzitní pohyb planet (jejich měnící se délky a šířky, ale také příslušná data a časy) můžeme pochopitelně sledovat i v textovém sloupci vpravo pod nadpisem "Outer ring - Tranzit:". Vyřadíme-li si v tranzitním horoskopu v tabulce "Transit Object Selections" (Alt + Shift + F) všechny planety kromě jediné, která nás momentálně nejvíc zajímá, můžeme sledovat pouze její tranzitní pohyb vůči radixu, nabíhající nebo naopak končící aspektové vazby atd., a nebude nás mást změť různých ostatních aspektových čar. A tak dále, tady se nabízí celá řada nejrůznějších dalších možností, variant a kombinací, a vynalézavosti se meze vskutku nekladou.

8.  ASTROKARTOGRAFIE
Astrokartografická mapa k příslušnému radixu se nám otevře z horní lišty volbou "Charts" - "Astro-Graph" (u verze 1.30 je to první řádek ve třetím odstavci, u verze 2.02 čtvrtý řádek v prvním odstavci), u obou verzí pak lze použít stejnou klávesovou zkratku Shift + L. Po zobrazení mapy je výhodné si tlačítkem v pravém horním rohu zvětšit obrázek na celou obrazovku, pro lepší čitelnost je také dobré mít zvolenou velikost znaků "Large" (Ctrl + 3), a téměř nutné je v tomto případě mít zvolené i rozdílné barvy pro živlové elementy (viz str. 5), jinak se v křivkách a svislých liniích mapy budeme jenom velmi obtížně orientovat. Po návratu z této mapy zpět ke klasickému "kolečku" (Shift + V) se nám může stát, že se nám místo kruhu zobrazí elipsa, a pak znovu přijde ke slovu kombinace "View" - "Square Screen" (Shift + Q), která vrátí obrázek horoskopu do kruhové podoby.
Mnoho důležitých a přehledných informací dostaneme, vyvoláme-li si textovou tabulku této mapy (jako obvykle stiskem klávesy "V"). V prvním řádku této tabulky najdeme všechny objekty, které jsme si v úvodu přednastavili (planety, asteroidy, Lilith atd.), a k těmto objektům pak také v celé tabulce budou patřit sloupce údajů pod nimi. V hlavičce tabulky vlevo najdeme pod sebou tři objekty - "Midheaven" (MC), "Nadir" (IC) a "Zenith", v jim odpovídajících řádcích pak mnoho čísel s připojenými písmeny "e" (východ), "w" (západ), "n" (sever) nebo "s" (jih). Velmi jednoduše, aniž bychom blíže studovali mapu nebo vyhledávali něco v atlase světa, tak můžeme z těchto údajů okamžitě rozpoznat, ve kterých místech na Zeměkouli bude pro daný radix ta která planeta na MC, na IC, a nebo v jaké zeměpisné šířce vrcholila v ten den přesně v nadhlavníku (tady už pochopitelně v různých časech).
Nejlépe bude, ukážeme-li si to na příkladu. Zadejme si hypotetický radix pro datum 1.1.1950, 20:00 hod. středoevropského času a pro zeměpisné souřadnice Prahy, vyvolejme si pro něj astrokartografickou mapu, a v posledním kroku její textovou tabulku. Ve sloupci pod Sluncem najdeme shora tyto údaje: v řádku "Midheaven" 104w, v řádku "Nadir" 76e, a v řádku "Zenith" 23s. Znamená to, že pro zadané datum a čas by Slunce stálo přímo na MC ve všech místech světa, které mají zeměpisnou šířku 104 stupně západní délky (což je poledník, procházející například Spojenými státy a Kanadou), naopak na IC by Slunce stálo na 76. stupni východní délky, tedy např. v západní Indii, a v pravé poledne by v ten den Slunce vrcholilo přímo nad hlavou na rovnoběžce s jižní zeměpisnou šířkou 23 stupně.
Tato hlavička je jednou mezerou oddělena od druhé části tabulky, která už je podstatně rozsáhlejší a která obsahuje údaje o zeměpisných délkách a šířkách, ve kterých pro zadané datum a čas budou planety atd. přímo na ascendentu nebo přímo na descendentu. V jejím prvním sloupci vlevo najdeme zkratky "Asc" a "Dsc", a u každé z nich za znakem @ číslo s připojeným písmenem "n" (v horní časti tabulky - severní zeměpisná šířka) nebo "s" (ve spodní části tabulky - jižní zeměpisná šířka). Čísla (zeměpisné šířky) klesají po 5 stupních (80, 75, 70, 65 atd.), tuto implicitně nastavenou hodnotu však můžeme změnit např. na krok 1°, když v tabulce "Chart Settings" (Alt + Shift + C) do okénka "Text Astro-Graph Degree Step Rate" (třetí okénko odzdola) vpíšeme č. 1. Ale zpět k uvedenému příkladu: v řádku "Dsc@50n" tady můžeme ve sloupci Venuše najít číslo 5e, což znamená, že 1. ledna 1950 ve 20:00 hod. středoevropského času by Venuše stála přesně na descendentu v místě se zeměpisnými souřadnicemi 50° severní šířky a 5° východní délky. Pohled na mapu, popřípadě výpočet horoskopu s těmito souřadnicemi, nám to potvrdí. 
A je tu ještě jedna zajímavá a užitečná eventualita: volbou "Settings" - "Chart Settings", případně klávesovou zkratkou Alt + Shift + C, si otevřeme tabulku "Chart Settings". Zaškrtneme-li v ní ve druhém řádku odspoda okénko "Text Astro-Graph Shows Latitude Crossings", naskočí nám v textové tabulce další velmi užitečná (a také velmi obsáhlá) část - přehledné uspořádání všech míst na světě, kde v zadaném datu a čase budou vždycky dvě planety v konjunkcích se dvěma různými uzlovými body horoskopu - s ASC, DES, MC nebo IC (tedy v podstatě zeměpisné souřadnice průsečíků křivek ASC / DES se svislými liniemi MC / IC). Celá tabulka je přitom seřazena podle zeměpisných šířek v posledním sloupci vpravo, od největší šířky vysoko za severním polárním kruhem postupně až k rovníku, a od rovníku dále až k jižnímu polárnímu kruhu. Nejlépe bude opět uvést příklad: pro datum a čas, které jsme si zadali v předminulém odstavci (1.1.1950, 20:00 SEČ), můžeme v řádku, který přísluší severní zeměpisné šířce 47°50´ (v tabulce vyjádřeno jako 47:50´ N) nalézt, že na zeměpisné délce 9°19´ západně od Greenwiche (9:19´W) bude stát Jupiter na descendentu a Neptun na IC. Výpočet horoskopu s těmito souřadnicemi nám to opět potvrdí.

9.  PROHLEDÁVÁNÍ  DATABÁZÍ
Máme-li z internetu staženou databázi dat a časů narození slavných osobností, která je k tomuto programu k dispozici, popřípadě máme-li už vytvořeno větší množství svých vlastních horoskopů, uložených a roztříděných ve vlastních adresářích (viz str. 9), můžeme všechny tyto databáze prohledávat podle několika různých kritérií: můžeme vyhledat horoskop podle jména nebo alespoň podle několika prvních písmen v něm (pokud jsme zapomněli, kam jsme ho uložili), nebo můžeme hledat různé horoskopy podle požadovaných konstelací - podle poloh planet ve znameních a v domech, podle směru jejich pohybu (direktního nebo retrográdního), podle aspektu dvou vybraných prvků, a konečně také podle umístění planety v některém z 36 Gauquelinových sektorů. K tabulce "Search Charts", kde si můžeme zadat požadavky hledání, se dostaneme u verze 1.30 postupem "File" - "Search Charts", u verze 2.02 "File" - "Search" - "Search Charts", a nebo u obou verzí klávesovou zkratkou Alt + S.
V prvním kroku si můžeme vybrat adresář nebo skupinu adresářů, které chceme prohledávat. K tomu slouží podtabulka vlevo nahoře, nadepsaná "General Search Options". V té máme hned nahoře dlouhé okénko "Search Directory", ve kterém je vypsaná celá cesta k našemu programu až ke koncovému "charts". První, co musíme nyní udělat, je stisknout tlačítko po pravé straně, označené třemi tečkami. Otevře se nám tabulka "Vyhledat složku", a zde už bude náš výběr zcela záležet na tom, kde a jak máme naše adresáře uloženy a ve kterých adresářích chceme požadované horoskopy hledat. Pokud bychom za "charts" v okénku už žádné jiné podmínky (adresáře) nepřipojili, bude se prohledávat kompletně celá databáze. K tomu všemu ale musíme ještě v této podtabulce vlevo zaškrtnout okénko "Search sub-directories" (prohledávat podadresáře).
V dalším kroku přejdeme k druhé podtabulce, nadepsané "What charts to restrict in search", a provedeme výběr podle šesti možných kritérií - můžeme jich zadat libovolný počet, od jedné do všech šesti, zcela podle našeho přání, vždycky však musíme zaškrtnout okénko "Only with" po levé straně vybrané podmínky. Kromě jména v nejhořejším okénku ("Only with ... in name") nemusíme do dalších okének nic vpisovat, stačí šipkou po pravé straně otevřít nabídku a klepnout na vybraný objekt. V prvním sloupci máme u všech možností (ve všech čtyřech řádcích pod sebou) v nabídce všech deset klasických planet, ASC, MC, a úplně na konci "Any object" - zvolíme-li tuto poslední možnost například hned u druhého řádku odshora (poloha vybraného objektu ve znamení), a zadáme-li v druhém okénku tohoto řádku například "Gemini", zobrazí se nám po provedeném výběru ve velkém okénku vpravo nahoře všechny horoskopy z databáze, které mají jakýkoliv objekt v Blížencích. U druhého okénka v tomto druhém řádku máme přitom po otevření nabídky na výběr nejenom dvanáct znamení, ale také všechny čtyři živly nebo tři kvality (základní, pevnou a proměnlivou), podle kterých můžeme rovněž vybírat. A na konci tohoto řádku po pravé straně, v podtabulce "Direction od Movement", pak si navíc můžeme zvolit, jestli vybraná planeta ve znamení má být direktní nebo retrográdní, popřípadě je to jedno a program může vybírat z obou možností ("Either"). Ve třetím řádku v okénku pod znameními máme na výběr osm aspektů a na konci opět "Any aspect" - provedeme-li tento výběr, a zadáme-li přitom do prvního okénka například "Sun" a do okénka vpravo dejme tomu "Pluto", zobrazí se všechny horoskopy, které budou mít Slunce v jakémkoliv aspektu k Plutu. Ve čtvrtém řádku odshora si v krajním pravém okénku můžeme vybrat z 11 možných systémů domů, a konečně v posledním řádku můžeme zadat pro výběr polohu libovolné planety, ASC nebo MC v jednom z 36 Gauquelinových sektorů. Po takto provedeném výběru (a po zaškrtnutí patřičných okének "Only with" zcela vlevo) klepneme vpravo dole na tlačítko "Search", a ve velkém okénku vpravo nahoře se nám objeví všechny horoskopy z databáze, které splňují zadané podmínky. Vybereme si v tomto okénku požadované jméno, poklepeme na něj, a na obrazovku nám okamžitě naskočí příslušný horoskop, se kterým dále můžeme provádět veškeré operace jako s jakýmkoliv jiným radixem (progrese, direkce, tranzity, revoluce, astrokartografii atd.). Všemi vyhledanými horoskopy v okénku přitom můžeme libovolně v abecedním pořadí listovat nahoru a dolů pouhým tisknutím kláves Ctrl + R (dozadu) nebo Ctrl + N (dopředu), popřípadě výběrem z roletových menu - u verze 1.30 postupem "File" - "Open previous chart" / "Open next chart", u verze 2.02 "File" - "Search" - "Open previous found chart" / "Open next found chart". Pokud při zobrazeném horoskopu stiskneme Alt + S, objeví se opět tabulka "Search Charts" s námi nastavenými výběrovými podmínkami, výběr v okénku vpravo nahoře však už nebude a musíme ho stiskem "Search" znovu provést.

10.  EFEMERIDY
Tato možnost je velmi užitečná zejména ve své grafické podobě. Volbou "Charts" z horní lišty a klepnutím na řádek "Ephemeris" (u verze 1.30 ve třetím odstavci, u verze 2.02 v prvním odstavci roletky, u obou verzí pak opět shodně platí klávesová zkratka Shift + E) si ji můžeme spustit při každém zobrazeném horoskopu, a okamžitě nám naskočí grafická efemerida pro měsíc, pro který je onen horoskop spočítaný. Podobně jako při astrokartografii i tady se vyplatí různobarevné zobrazení pro živlové elementy (viz str. 5), graf se tím stane přehlednější. U spodního okraje obrázku budeme mít vytištěné datum a čas právě zobrazeného horoskopu, což při použití menších znaků pro znamení (např. Ctrl + 2) může tyto značky zčásti zakrývat. Tento problém můžeme vyřešit buď zvětšením znaků (Ctrl + 3), nebo stiskem klávesy "T" můžeme tento řádek úplně smazat. Jedním klepnutím na klávesu "0" (nula) na horním řádku klávesnice dostaneme efemeridu pro celý aktuální rok (z roletového menu se k této možnosti dostaneme kombinací "Extra" - "Modify Chart"), a okamžitě tak můžeme velmi názorně pozorovat například průchody planet znameními během roku, jejich retrograditu, vícenásobné konjunkce v průběhu roku a podobně. Číselnou podobu délek všech planet dostaneme jako obvykle stisknutím klávesy "V", klávesovou zkratkou Alt + B dostaneme všechny délky s přesností na 1 úhlovou vteřinu. Tady je ovšem třeba mít na paměti, že efemerida je počítaná pro čas, ve kterém byl zadán původní horoskop, například 14:53 SEČ. Budeme-li chtít získat efemeridy tak, jak jsou standardně tištěny ve všech astrologických publikacích, tedy pro čas  0 hodin 0 minut světového času (0:00 GMT), musíme tento čas zvlášť zadat do tabulky, kterou získáme pomocí Alt + Z. Den ani zeměpisné souřadnice v tomto případě nejsou důležité, zadané však být musí, aby program nehlásil chybu.

11. NĚKTERÉ  DALŠÍ  ZAJÍMAVÉ  FUNKCE
Přesné časy aspektů, vstupy do znamení, fáze Měsíce, změny směru pohybu planet: Po zadání radixu nebo jakéhokoliv jiného horoskopu v základní podobě zvolíme z horní lišty "Lists", a v roletce klepneme na "Transits" (nebo použijeme klávesovou zkratku Alt + Shift + T). V první podtabulce vlevo nahoře ("Transit Type") zaškrtneme "Transit To Transit Hits", v podtabulce nahoře vpravo ("Search For Hits Over") zaškrtneme "Given Month", a po stisknutí "OK" nám naskočí textová tabulka, ze které se můžeme dozvědět celou řadu zajímavých údajů: přesné časy průchodů planet exaktními hodnotami aspektů k jiným planetám, jejich vstupy do jednotlivých znamení, změny jejich pohybů z direktního do retrográdního (šifra "S/R") nebo z retrográdního do direktního (šifra "S/D"), a tedy vlastně přesné okamžiky jejich stacionarit, fáze Měsíce ("New Moon" - nov, "Half Moon" - první a poslední čtvrt, "Full Moon" - úplněk), a to vše v průběhu celého měsíce, pro který je daný radix počítán. Zaškrtneme-li v podtabulce vpravo nahoře "Given Day", zobrazí se nám přesné aspekty, vstupy do znamení atd. pouze v tom dni, pro který je horoskop počítaný, zvolíme-li "Given Year", nevypočte se nám tabulka celá, ale pouze zhruba její polovina. Máme tady však ještě jiné možnosti: vyřadíme-li si jak v základním, tak i v tranzitním horoskopu všechny planety kromě Slunce (postupem uvedeným v kapitole 5. Prognostické horoskopy v bodech b) a c)), a zaškrtneme-li nyní v podtabulce vpravo nahoře "Given Year", dostaneme přesné časy vstupů Slunce do znamení pro celý daný rok, včetně upozornění na rovnodennosti a slunovraty ("Vernal Equinox" - jarní rovnodennost, "Summer Solstice" - letní slunovrat, "Autumnal Equinox" - podzimní rovnodennost, "Winter Solstice" - zimní slunovrat). Přidáme-li v obou horoskopech, v základním i v tranzitním, ke Slunci ještě Měsíc, dostaneme navíc i vstupy Měsíce do znamení a přesné časy všech jeho fází. Návrat z textových tabulek k základnímu zobrazení umožní jako obvykle stisk klávesy "V", chceme-li pak tímto způsobem zkoumat jakýkoliv jiný měsíc nebo rok, musíme změnit data zadání základního horoskopu pomocí  Alt + Z.
Přesné časy tranzitních aspektů vzhledem k radixu: Stejným postupem jako v předchozím případě (Alt + Shift + T) si při zadaném radixu vyvoláme na obrazovku tabulku "Transits", v levé horní podtabulce zaškrtneme "Transit To Natal hits", a v pravé horní podtabulce zaškrtneme "Given Day" nebo "Given Month". Obdržíme seznam dat a na minutu přesných časů, kdy tranzitní planety budou vstupovat do exaktních aspektů k planetám a dalším bodům radixovým, a to v celém právě probíhajícím měsíci. Chceme-li zkoumat časy tranzitních aspektů k radixu v jiném měsíci nebo roce, změníme tyto údaje v podtabulce vlevo dole ("Do Transits For") - "Month" nebo "Year". Den ("Day") ani přesný čas ("Time") v tomto případě nehrají žádnou roli. Musíme však dbát na to, abychom měli na obrazovce radixový, nikoli tranzitní horoskop! Jinak bude program vypisovat nesmyslné údaje.
Polohy planet vůči obzoru a světovým stranám (azimutální zobrazení): Dostaneme se k němu volbou "Charts" - "Local Horizon" nebo klávesovou zkratkou Shift + Z. Vodorovná linie uprostřed obrázku představuje horizont, prostřední svislá linie místní poledník (meridián, označený písmenem "S" na horním okraji), svislé linie vlevo a vpravo potom tzv. první vertikál (protínají horizont přesně na východě - "E" - a na západě - "W"). Tečkované křivky zobrazují jednak světový rovník (jeho poloha se v daném místě s časem nemění,  vždycky prochází východním a západním bodem, a nemění se ani jeho výška nad jižním obzorem, tzv. kulminační bod, ve kterém protíná místní poledník) a jednak okamžitou polohu ekliptiky - ta se naopak mění neustále, s každou minutou. Tyto změny její polohy (například měnící se výšku nad obzorem) i změny poloh planet v čase můžeme velmi názorně sledovat spuštěním animace a vhodně zvoleným krokem. Stiskem klávesy "V" opět získáme textovou tabulku, kde pro nás budou zajímavé především první dva sloupce - "Altitude" (výška nad obzorem) a "Azimuth" (azimut). Tady je ovšem třeba upozornit, že program neuvádí ani klasický zeměpisný azimut (hodnota nula na severu) ani stejně klasický astronomický azimut (nula naopak na jihu), nýbrž nultá hodnota je v tomto případě na východě, a směr počítání je opačný než u předchozích dvou - planeta přesně na severu má azimut 90°, na západě 180° a na jihu 270°.
Východy, západy a kulminace planet: S přesností na 1 sekundu nám je pro daný den zobrazí tabulka, ke které se dostaneme volbou "Lists" - "Rising And Setting" nebo klávesovou zkratkou Alt + Shift + L. Použité zkratky: "culm. (lo)" - dolní kulminace (konjunkce s IC), "culm. (up)" - horní kulminace (konjunkce s MC), "rises" - vychází, "sets" - zapadá. Údaje v předposledním sloupci tabulky udávají výšku nad nebo pod obzorem (u kulminací) nebo azimut (u východů a západů - viz předchozí odstavec). I tady si samozřejmě volbou Alt + R můžeme vyřadit libovolné planety, zajímají-li nás východy, západy a kulminace pouze jedné, třeba Slunce, a funguje tady samozřejmě i animace (můžeme při ní například velmi názorně sledovat měnící se časy a azimuty východů a západů Slunce během roku).
Zobrazení v rovníkových souřadnicích: Jedná se o běžný způsob používaný v astronomii (rektascenze místo ekliptikální délky, deklinace místo ekliptikální šířky), může se však někdy hodit i v astrologii. Dostaneme se k němu ve dvou krocích: nejprve v tabulce, kterou získáme volbou "Settigs" - "Calculation Settings" (klávesovou zkratkou Alt + Shift + S), zaškrtneme vpravo dole okénko "Equatorial Positions", a následně v tabulce "Chart Settings" ("Settings" - "Chart Settings" nebo Alt + Shift + C) v podtabulce "Display Format" zaškrtneme "Longitude: hours and minutes". V textové tabulce vpravo od "kolečka" tak získáme astronomické polohy planet v rektascenzi (v hodinách a minutách) a v deklinaci (tady stejně jako v ekliptikální souřadné soustavě ve stupních a v minutách). A ještě doplňková poznámka: V tabulce "Chart Settings", ve které je v podtabulce "Display Format" implicitně předvolený běžně používaný astrologický způsob určování souřadnic - délky ve znamení ("Longitude: zodiac position" ve tvaru stupně / minuty / vteřiny v prvním řádku), si kromě toho můžeme zvolit i uvádění délek v absolutních hodnotách, tedy 0 - 360 stupňů, a v desetinném tvaru s přesností na 0,001 stupně (ve stejném tvaru a přesnosti pak budou uváděny i šířky, respektive deklinace). K tomu postačí v této podtabulce zaškrtnout okénko "Longitude: 360 decimal degrees (hi prec)".
Biorytmy: Pro zadaný radix si jejich grafické zobrazení vyvoláme postupem "Charts" - "Biorythm Chart" nebo klávesovou zkratkou Shift + Y. I tady se vyplatí mít barevné rozlišení živlů - fyzický rytmus v tomto programu odpovídá ohnivému živlu, emoční rytmus vodě a intelektuální rytmus zemi. Návrat k obvyklému horoskopickému "kolečku" musíme provést dvěma kroky: nejprve stiskem klávesy "C", a teprve v druhém kroku obvyklým Shift + V.
Čas mezi daty: Po zadání dvou horoskopů zvolíme "Charts" - "Date Difference", popřípadě klávesovou zkratku Alt + D, a získáme počet let, měsíců, týdnů, dnů, hodin, minut a sekund, které leží mezi oběma daty. Chceme-li takové údaje o momentálním stáří nějaké osoby, zadáme nejprve její radix, a potom ve volbě Alt + Shift + Z ("Edit" - "Enter / Edit Chart # 2 Data") klepneme na tlačítko "Here and Now".
Kalendář: Provedeme volbu "Extra" - "Calendar", a dále máme na výběr mezi kalendářem na jeden měsíc, nebo na celý rok. Vztahuje se k datu právě zobrazeného horoskopu, a s výhodou tady opět můžeme uplatnit změnu velkosti písma klávesovými zkratkami Ctrl + 1 až Ctrl + 4.
Horoskop na jiných planetách: Čistě hypotetická možnost, ke které se dostaneme volbou "Settings" - "Calculation Settings" (Alt + Shift + S). V levé polovině tabulky úplně dole je okénko, označené "Central Planet", ve kterém je implicitně zadáno "Earth" (Země). Můžeme si do něj ovšem vepsat třeba "Mars", "Jupiter" a podobně, a můžeme tak zjistit, jak by vypadal (ovšem opravdu čistě hypoteticky) horoskop na kterékoliv jiné planetě než na Zemi. (Jedná se samozřejmě pouze o postavení jednotlivých planet vzhledem k té, kterou si zvolíme jako centrální, protože základní astrologické pojmy, jako je například jarní bod nebo znamení tropického zvěrokruhu, jsou na jiných planetách než na Zemi zcela iluzorní.)

ZÁVĚR
Tento manuál si neklade za cíl popsat všechny funkce a možnosti programu Astrolog32 v obou zde uváděných verzích. Určitě je ještě poměrně dost takových, o kterých jsem se tu ani nezmínil. Domnívám se však, že všechno, co jsem se tu pokusil popsat, bohatě dostačuje k ovládání programu v běžné astrologické praxi.

Nový Jičín, 27.8.2007

										Petr Trnka